Propers Actes
Exposició: L’arquitectura amb terra, bioarquitectura
Exposició: L’arquitectura amb...
Festa dels Arquitectes del Vallès
Festa dels Arquitectes del Vallès
Presentació del projecte guanyador del 1r Premi Sònia...
Presentació del projecte...
Trobada Anual d'Arquitectes de la Demarcació de...
Trobada Anual d'Arquitectes...
‘Becoming, architectures for a planet in transition’, proposta escollida per comissariar el Congrés Mundial d'Arquitectura de la UIA Barcelona 2026
‘Becoming , architectures for a planet in transition’ és la proposta escollida per comissariar el Congrés Mundial d’Arquitectura de la Unió Internacional d’Arquitectes (UIA) que Barcelona acollirà el 2026. Un equip de set arquitectes i arquitectes, format per Pau Bajet, Mariona Benedito, Maria Giramé, Tomeu Ramis, Pau Sarquella, Carmen Torres i José Zabala, està darrere del projecte guanyador.
En una reunió celebrada avui, el jurat del certamen ha decidit escollir la proposta ‘ Becoming , architectures for a planet in transition’ . En el seu dictamen, ha valorat la diversitat d’accions i activitats proposades, així com un fil conductor que té el temps com a eix central: “El desenvolupament temàtic, amb sis subtemes que es generen per declinació del lema principal, té una capacitat d’evocació. Inclou els grans desafiaments de l’actualitat, sempre amb el temps com a vector de canvi i transformació”. A més, també ha convençut la seva capacitat de proposar un coneixement basat en l’acció i la praxi de la professió amb la participació d’una solvent i extensa xarxa de col·laboradors que garanteix i reflecteix la diversitat necessària per provocar un debat rellevant.
El jurat del concurs ha estat format per professionals de l’arquitectura de prestigi internacional reconegut (Ángela García de Paredes, Bet Capdeferro, Carme Pigem, Josep Maria Sánchez, Josep Bohigas, Josep Ferrando, Josep Lluís Mateo, Maria Hurtado de Mendoza, Philip Ursprung i Zaida Muxí) i un representant de cada institució organitzadora (el Secretari General d’Agenda Urbana, Habitatge i Arquitectura del Ministeri d’Habitatge i Agenda Urbana (MIVAU), Iñaqui Carnicero, el director general d’Ordenació del Territori, Urbanisme i Arquitectura de la Generalitat de Catalunya, Agustí Serra, l’arquitecta Mònica Rivera, en representació de l’arquitecta en cap de l’Ajuntament de Barcelona, Maria Buhigues; la presidenta del CSCAE, Marta Vall-llossera, i el degà del COAC, Guillem Costa Calsamiglia). Les administracions organitzadores, a més de donar suport institucional, financen, a parts iguals, la celebració d’aquest Congrés Mundial d’Arquitectura, que ha estat reconegut com a esdeveniment d’excepcional interès públic en la Llei de Pressupostos Generals de l’Estat per al 2023.
Al mes de gener en un acte a la seu del Col·legi d’Arquitectes de Catalunya (COAC), l’equip guanyador explicarà, públicament, els detalls de la seva proposta.
Un concurs inèdit
L’equip comissari del Congrés Mundial d’Arquitectura de la UIA ha estat escollit durant la segona volta d’un concurs internacional inèdit per a la UIA. Impulsat pel Consell Superior dels Col·legis d’Arquitectes d’Espanya (CSCAE), juntament amb el Col·legi d’Arquitectes de Catalunya (COAC), el Ministeri d’Habitatge i Agenda Urbana (MIVAU), el Departament de Territori de la Generalitat de Catalunya i l’Ajuntament de Barcelona, a més a més de donar forma conceptual al congrés, el concurs també volia repensar i actualitzar formats i temàtiques sobre els congressos d’arquitectura.
Cinc equips van ser seleccionats durant la primera volta dentre les 24 candidatures presentades. Durant el mes de desembre, els finalistes han presentat les propostes davant del jurat. El concurs compta amb uns honoraris de 150.000 euros per a l’equip guanyador i la resta d’equips participants d’aquesta segona volta rebran una compensació econòmica de 6.000 euros.
Un Congrés amb impacte a la societat
El procés del concurs per al comissariat ha buscat, des del principi, propiciar un congrés que no només generi la màxima rellevància i interès per a la comunitat global d’arquitectes/es, sinó que de les seves conclusions es desprenguin coneixements i pràctiques de l’impacte real al dia a dia de les persones i el futur del planeta.